![](https://comunicacio21.cat/wp-content/uploads/comunicacio21/noticies/Actes/albert-garcia-detencio-policia-18102019.jpg)
Dos agents s’enduen emmanillat el fotoperiodista Albert Garcia (foto: Miquel Codolar / ACN).
La repressió policial contra els professionals de la informació s’ha evidenciat de manera contundent del 14 al 18 d’octubre, amb el seu punt àlgid divendres, i no només per la detenció del fotoperiodista Albert Garcia. Si en els primers quatre dies de protestes contra la sentència del procés es van quantificar diversos episodis d’agressions a periodistes, divendres els atacs es van disparar i, a més de créixer en nombre, també ho van fer en virulència.
Albert Garcia, d’El País, va ser colpejat i reduït per agents de la Policia espanyola a la ronda de Sant Pere amb Pau Claris, sobre les 22.30 h, just després de fotografiar com es detenia un jove de manera violenta. Quan els companys van demanar explicacions als agents de per què se l’enduien emmanillat i amb evidents mostres de dolor, van argumentar que havia empentat un agent, cosa que alguns testimonis neguen.
El Col·legi de Periodistes de Catalunya, el Grup de Periodistes Ramon Barnils, el Sindicat de Periodistes de Catalunya, la Federació de Sindicats de Periodistes, la Plataforma en Defensa de la Llibertat d’Informació i la Federació Internacional de Periodistes van reaccionar immediatament condemnant la detenció –difosa massivament a les xarxes socials– i exigint el seu alliberament.
Finalment, l’Albert Garcia va ser posat en llibertat dissabte de matinada, a les 3.30 h. Segurament hi van ajudar les gestions realitzades per El País –que va contactar amb la delegada del Govern espanyol a Catalunya, Teresa Cunillera–; el pes del mitjà a l’Estat; l’abasta cobertura gràfica de la detenció, i el rebombori generat pel gremi.
Repressió creixent
La detenció del fotoperiodista, retransmesa pràcticament en directe pels companys que tenia a prop, és un salt qualitatiu en la deriva policial contra els professionals de la informació. Una deriva a la qual ha contribuït la impunitat amb què s’han resolt casos previs d’abusos policials i de vulneració del dret a la llibertat d’informació.
Durant els cinc primers dies de protestes contra la sentència s’han denunciat episodis d’agressions i intimidacions de la Policia espanyola i els Mossos d’Esquadra contra informadors perfectament identificats amb braçal i/o armilla, que en diversos casos evidencien premeditació, especialment amb els reporters gràfics. Uns atacs que han inclòs cops de porra, trets de bales de goma i projectils de foam, i llançament de gasos lacrimògens.
L’observatori Mèdia.cat ha llistat provisionalment una seixantena de professionals de la informació ferits entre el 14 i el 18 d’octubre (una vintena dels quals divendres), principalment per part de Policia i Mossos. La majoria s’han produït durant els aldarulls de Barcelona, però també hi ha casos recollits a Girona, Lleida i Tarragona.
Sense respostes (ni preguntes)
Divendres a la tarda, en roda de premsa a Madrid, el ministre de l’Interior, Fernando Grande-Marlaska, va acusar “l’independentisme violent” d’atacar el dret a la llibertat d’informació amb agressions a periodistes, obviant els atacs policials.
Dissabte al migdia, des de Barcelona, amb la detenció pel mig de l’Albert Garcia entre altres greus agressions policials a informadors, Grande-Marlaska no va fer cap referència al respecte. Tampoc cap periodista li va preguntar sobre la qüestió durant la roda de premsa.
De fet, és simptomàtic el tracte força distant i asèptic amb què El País ha informat sobre la detenció i alliberament del seu fotoperiodista. En canvi, el comitè de redacció del diari sí ha reclamat una investigació, a més de denunciar els “episodis d’assetjament” als professionals dels mitjans que cobreixen les protestes “tant per part de les forces de seguretat com de sectors de manifestants”.